Důvodová zpráva
A. Obecná část

I.	Závěrečná zpráva o hodnocení dopadů regulace podle obecných zásad (RIA) návrhu novely zákona o utajovaných informacích a o bezpečnostní způsobilosti

	1. Důvod předložení

	1.1  Název
	Návrh zákona, kterým se mění zákon č. 412/2005 Sb., o ochraně utajovaných informací a o bezpečnostní způsobilosti.

	1.2  Identifikace problému, cílů, kterých má být dosaženo, rizik spojených                   s nečinností
	1.2.1 Identifikace problému
	Oblast ochrany utajovaných informací a bezpečnostní způsobilosti je upravena zákonem č. 412/2005 Sb., o ochraně utajovaných informací a o bezpečnostní způsobilosti, ve znění pozdějších předpisů, který nabyl účinnosti k 1. lednu 2006.
	V průběhu účinnosti zákona se objevily některé koncepční a systémové problémy. Vzhledem k těmto problémům považuje předkladatel společně se spolupracujícími správními a dalšími orgány stávající právní úpravu ochrany utajovaných informací v některých ohledech za nevyhovující praxi. Na nutnosti provést navrhovanou novelu se proto shoduje předkladatel i spolupracující správní orgány, které se na aplikaci zákona podílejí a jejichž náměty jsou rovněž předmětem navrhované novely. Novelizace, která by měla přinést dílčí, nikoli však zásadní systémové změny zákona, se proto v současné době jeví jako nezbytná.
	1.2.2 Popis cílového stavu
	Definice cílového stavu vychází z materiálu „Legislativní a technicko – organizační opatření ke zjednodušení a zefektivnění systému ochrany utajovaných informací                     a bezpečnostní způsobilosti v České republice“, schváleného usnesením Bezpečnostní rady státu č. 46 ze dne 6. listopadu 2007 a usnesením vlády č. 1381 ze dne 12. prosince 2007. Součástí tohoto schváleného materiálu byly rovněž „Hlavní teze novely zákona č. 412/2005 Sb., o ochraně utajovaných informací a o bezpečnostní způsobilosti, ve znění pozdějších předpisů“.
	Za hlavní cíle lze pokládat zkrácení doby bezpečnostního řízení o vydání osvědčení              a dokladu, snížení počtu žádostí o vydání osvědčení, snížení administrativní zátěže účastníků bezpečnostního řízení a zjednodušení a zestručnění stávající právní úpravy. Jedná se zejména o stanovení podmínek, které zamezí podávání žádostí o vydání osvědčení nebo dokladu těmi subjekty, které v praxi nemají přístup k utajovaným informacím ani nevykonávají citlivou činnost, zkrácení lhůt pro provedení bezpečnostního řízení a redukci množství informací vyžadovaných od účastníků bezpečnostního řízení.
	1.2.3 Zhodnocení rizik 
	Neprovedení navrhované novelizace znamená především riziko nadbytečného podávání žádostí o vydání osvědčení a dokladu, a tedy riziko neefektivního provádění bezpečnostního řízení, což představuje rovněž riziko neefektivního vynakládání veřejných prostředků na provádění bezpečnostního řízení. Dalším významným rizikem je zatěžování účastníků bezpečnostního řízení (fyzických osob i podnikatelů) uváděním a dokládáním nadbytečného množství informací.

	2. Návrh variant řešení

	2.1 Návrh možných řešení včetně nulové varianty

	2.1.1 Nulová varianta
	Nulová varianta vychází z předpokladu zachování současné právní úpravy.
 
	2.1.2 Varianta I
	Varianta I odpovídá obsahu „Hlavních tezí novely zákona č. 412/2005 Sb., o ochraně utajovaných informací a o bezpečnostní způsobilosti, ve znění pozdějších předpisů“, schválených v rámci materiálu „Legislativní a technicko-organizační opatření ke zjednodušení a zefektivnění systému ochrany utajovaných informací a bezpečnostní způsobilosti“,  usnesením Bezpečnostní rady státu č. 46 ze dne 6. listopadu 2007 a usnesením vlády č. 1381 ze dne 12. prosince 2007. Při posuzování možných řešení identifikovaného problému, které by mohly vést ke stanovenému cíli, bylo zvažováno pouze toto řešení, neboť bez provedení legislativní úpravy některých ustanovení zákona není možné identifikované problémy řešit.
	S ohledem na výše uvedené není možné realizovat tzv. „nulovou variantu“.

	2.2 Identifikace dotčených skupin
	Navrhované řešení se týká účastníků bezpečnostního řízení (fyzických osob, podnikatelů), fyzických osob, které jsou držiteli osvědčení fyzické osoby pro přístup k utajovaným informacím, podnikatelů, kteří jsou držiteli osvědčení podnikatele pro přístup k utajovaným informacím, fyzických osob, které jsou držiteli dokladu o bezpečnostní způsobilosti fyzické osoby, odpovědných osob (tj. statutárních orgánů podnikatelů, vedoucích organizačních složek státu, vedoucích dalších státních orgánů), bezpečnostních ředitelů          (u podnikatelských subjektů, u organizačních složek státu, u dalších státních orgánů), zadavatelů veřejných zakázek, organizačních složek státu, dalších státních orgánů a územních samosprávných celků (obcí a krajů).

	3. Vyhodnocení nákladů a přínosů

	3.1 Identifikace a vyhodnocení nákladů a přínosů
	3.1.1 Náklady

	A. Náklady podnikatelů
	a) náklady spojené se zavedením nové informační povinnosti
	Nové náklady podnikatelů představuje odesílání kopie poučení při nástupu nového zaměstnance, který je držitelem osvědčení a měl by mít přístup k utajovaným informacím. 
	Nové náklady pro podnikatele dále představuje rozšíření informační povinnosti odpovědné osoby podnikatele o zaslání oznámení změny v případě, kdy fyzická osoba, která je zaměstnancem podnikatele, již nemá přístup k utajovaným informacím nebo u podnikatele ukončila pracovně právní vztah či služební poměr. V případech probíhajícího řízení tak úprava umožní ukončení tohoto řízení, neboť odpadne odůvodnění podané žádosti. 
	V souvislosti s cílem snížit počet žádostí o vydání osvědčení fyzické osoby jen na osoby, které skutečně splňují základní požadavek „need to know“ (přístup k utajovaným informacím musí být nezbytně nutný), je možné předpokládat zvýšené náklady na straně odpovědné osoby ve vynaložení času na zpracování podrobnějšího personálního projektu opřeného o konkrétní specifické potřeby vycházející z objemu utajovaných informací zpracovávaných v rámci příslušného subjektu. Dílčí náklady na zpracování podrobného personálního projektu postaveného na vnitřním auditu a konkrétních doložitelných podkladech budou vyváženy úsporami, neboť se předpokládá, že klesne počet provedených bezpečnostních řízení. 
	Snaha o snížení počtu požadavků zadavatele ve výběrových řízeních na to, aby uchazeči byli držiteli osvědčení fyzické osoby, zejména v případech, kdy je tento požadavek neodůvodněný, přinese zvýšené náklady zadavatelů veřejných zakázek spojené se zasláním zadávací dokumentace Národnímu bezpečnostnímu úřadu.
	b) náklady spojené se zavedením nové poplatkové povinnosti
	Náklady představuje zavedení poplatku za podání žádosti o vydání osvědčení podnikatele, který má alespoň z části hradit vysoké náklady na provedení bezpečnostního řízení o vydání osvědčení podnikatele.

	B. Náklady veřejné správy
	Vzhledem k tomu, že dochází k posílení postavení bezpečnostního ředitele                  u podnikatelských subjektů, je nově zavedena povinnost, aby bezpečnostní ředitel byl držitelem osvědčení minimálně pro stejný stupeň utajení, jako podnikatel, u něhož funkci vykonává. Předpokládá se proto mírné zvýšení nákladů na provedení bezpečnostního řízení, neboť bude potřeba provést nové bezpečnostní řízení u těch bezpečnostních ředitelů, kteří jsou v současné době držiteli osvědčení pro nižší stupeň utajení než příslušný podnikatelský subjekt, u něhož funkci bezpečnostního ředitele vykonávají. 
	V souvislosti se snahou o snížení počtu požadavků zadavatelů veřejných zakázek, aby uchazeči o veřejnou zakázku byli držiteli osvědčení právnické osoby, zejména v případech, kdy je tento požadavek neodůvodněný, vzrostou náklady spojené se seznámením                            a posouzením zadávací dokumentace u Národního bezpečnostního úřadu.	
	
	3.1.2 Přínosy
	A. Snížení nákladů na podřizování se regulaci pro osoby a podnikatele
	Odstranění povinnosti vedení duplicitní dokumentace k těm fyzickým osobám, které jsou současně držiteli osvědčení pro přístup k utajovaným informacím a dokladu                              o bezpečnostní způsobilosti, sníží náklady podnikatele související s vedením této dokumentace. 
	Vypuštění povinnosti prokuristy být držitelem platného osvědčení fyzické osoby jako podmínky pro vydání osvědčení podnikatele sníží náklady na vyřízení žádosti o vydání osvědčení podnikatele. 
	Změna podmínek, za nichž lze podnikateli umožnit přístup k utajovaným informacím stupně utajení Vyhrazené (bez provedení bezpečnostního řízení), koresponduje s úpravou obvyklou v členských státech EU. Nově zavedený institut prohlášení pro přístup podnikatele k utajovaným informacím stupně utajení Vyhrazené sníží administrativní zátěž podnikatelů           a odstraní náklady podnikatele spojené s účastí v bezpečnostním řízení. 
	Novou skutečností, se kterou bude zákon spojovat zánik platnosti osvědčení fyzické osoby nebo podnikatele, bude vydání osvědčení fyzické osoby nebo podnikatele pro stejný nebo vyšší stupeň utajení a stejnou formu přístupu nebo pro stejný nebo vyšší stupeň utajení a širší formu přístupu. Tím se omezí počet osvědčení, povinnost hlášení změn a dojde ke snížení počtu bezpečnostních řízení při rušení platnosti osvědčení. Sníží se tak náklady podnikatele na vedení aktualizované bezpečnostní dokumentace k jednotlivým osvědčením           a  na hlášení změn Národnímu bezpečnostnímu úřadu k jednotlivým stupňům osvědčení. 
	Nově bude zavedena možnost fyzické osoby i podnikatele vrátit osvědčení, stejně jako doklad o bezpečnostní způsobilosti fyzické osoby, tomu, kdo ho vydal. Vrácením dojde k zániku platnosti osvědčení fyzické osoby, osvědčení podnikatele nebo dokladu. K zániku platnosti dokladu rovněž automaticky dojde vydáním osvědčení fyzické osoby. Počet vydaných platných osvědčení fyzické osoby, osvědčení podnikatele a dokladů fyzické osoby se tak sníží. Na základě častých dotazů fyzických osob i podnikatelů na možnost vrácení osvědčení nebo dokladu lze předpokládat, že této možnosti držitelé osvědčení nebo dokladu využijí. Tím se odstraní náklady na administrativní zpracování hlášení změn a současně náklady na zpracování a odesílání hlášení změn u fyzických osob a podnikatelů. 
	Umožnění uznání bezpečnostního oprávnění vydaného cizí mocí na základě standardního formuláře žádosti o návštěvu výrazně sníží nároky na žadatele spojené s podáním žádosti o uznání bezpečnostního oprávnění vydaného cizí mocí. 
	Sjednocení lhůty pro odevzdání osvědčení, jehož platnost zanikla, a lhůty pro podání rozkladu proti rozhodnutí o zániku platnosti osvědčení sníží náklady všech účastníků řízení, fyzických osob  i podnikatelů, neboť vrácení osvědčení bude možné současně s podáním rozkladu.
	Bude odstraněna dosavadní povinnost účastníků řízení (fyzických osob i podnikatelů) dokládat originály nebo ověřené kopie veškerých písemností osvědčujících správnost jimi uvedených údajů a možnost stanovit prováděcím právním předpisem vybrané skutečnosti, tato povinnost bude omezena pouze na nejdůležitější písemnosti (potvrzení zaměstnavatele           o příjmu a doklad o nejvyšším dosaženém vzdělání). To předpokládá snížení nákladů účastníků řízení (fyzických osob i podnikatelů), neboť dojde k výraznému omezení této povinnosti.

	B. Snížení administrativních a dalších nákladů pro veřejnou správu
	Vypuštění povinnosti prokuristy být držitelem platného osvědčení fyzické osoby jako podmínky pro vydání osvědčení podnikatele sníží počet bezpečnostních řízení, což sníží náklady Národního bezpečnostního úřadu. 
	Změna podmínek, za nichž lze podnikateli umožnit přístup k utajovaným informacím stupně utajení Vyhrazené (bez provedení bezpečnostního řízení) koresponduje s úpravou obvyklou v členských státech EU. Nově zavedený institut prohlášení pro přístup podnikatele k utajovaným informacím stupně utajení Vyhrazené sníží náklady Národního bezpečnostního úřadu na provedení řízení. Ke snížení nákladů Národního bezpečnostního úřadu dojde                     i zrušením bezpečnostního svazku vedeného dosud v bezpečnostním řízení. 
	Novou skutečností, se kterou bude zákon spojovat zánik platnosti osvědčení fyzické osoby nebo podnikatele, bude vydání osvědčení fyzické osoby nebo podnikatele pro stejný nebo vyšší stupeň utajení a stejnou formu přístupu nebo pro stejný nebo vyšší stupeň utajení a  širší formu přístupu. Tím se omezí počet osvědčení, povinnost hlášení změn a dojde ke snížení počtu bezpečnostních řízení při rušení platnosti osvědčení. Sníží se tak náklady Národního bezpečnostního úřadu na vedení více bezpečnostních svazků k jednomu subjektu, na administrativní vyřízení hlášení změn k jednotlivým svazkům, provádění úkonů podle             § 110 nebo řízení podle § 101 k jedinému subjektu ve více svazcích.
	Nově bude zavedena možnost fyzické osoby i podnikatele vrátit osvědčení, stejně jako doklad o bezpečnostní způsobilosti fyzické osoby, tomu, kdo ho vydal. Vrácením dojde k zániku platnosti osvědčení fyzické osoby, osvědčení podnikatele nebo dokladu. K zániku platnosti dokladu rovněž automaticky dojde vydáním osvědčení fyzické osoby. Počet vydaných platných osvědčení fyzické osoby, osvědčení podnikatele a dokladů fyzické osoby se tak sníží. Na základě častých dotazů fyzických osob i podnikatelů na možnost vrácení osvědčení nebo dokladu lze předpokládat, že této možnosti držitelé osvědčení nebo dokladu využijí. Tím se sníží náklady na vedení bezpečnostních svazků u Národního bezpečnostního úřadu. 
	Umožnění uznání bezpečnostního oprávnění vydaného cizí mocí na základě standardního formuláře žádosti o návštěvu výrazně sníží náklady Národního bezpečnostního úřadu spojené s vyřizováním žádosti o uznání bezpečnostního oprávnění vydaného cizí mocí  a zkrátí dobu potřebnou pro vyhovění žádosti o uznání bezpečnostního oprávnění vydaného cizí mocí. 
	Nová povinnost odpovědné osoby neprodleně oznámit Národnímu bezpečnostnímu úřadu pominutí skutečností odůvodňujících nutnost přístupu fyzické osoby k utajovaným informacím a stejně tak nová povinnost oznámit zahájení a ukončení citlivé činnosti fyzické osoby z důvodu skončení služebního poměru nebo pracovněprávního, členského či obdobného vztahu, ve kterém byla citlivá činnost vykonávána, výrazně přispěje ke snížení nákladů Národního bezpečnostního úřadu, neboť nebude nutné dokončovat bezpečnostní řízení v případě, že důvod pro jeho provedení odpadne. V takovém případě Národní bezpečnostní úřad bezpečnostní řízení pro nedostatky v žádosti zastaví. Současně tím bude výrazně posílen princip „need to know“, jehož hlavním smyslem je, aby k utajovaným informacím směly mít přístup pouze osoby, které tyto informace k výkonu své pracovní nebo jiné obdobné činnosti nezbytně potřebují znát.  
	 Posuzováním zadávací dokumentace veřejných zakázek Národním bezpečnostním úřadem z hlediska oprávněnosti požadavku zadavatele, aby uchazeči o veřejnou zakázku byli držiteli osvědčení právnické osoby, dojde ke snížení počtu žádostí o vydání osvědčení podnikatele a tím ke snížení nákladů na provádění bezpečnostního řízení. 
	V souvislosti s podrobnější úpravou obsahu personálního projektu a postupu při jeho schvalování, které bude upraveno formou usnesení vlády, se předpokládá snížení počtu žádostí o vydání osvědčení fyzické osoby tak, aby žadatelé splňovali základní požadavek „need to know“ (přístup k utajovaným informacím musí být nezbytně nutný). Předpokládané snížení počtu žádostí by se tak mělo promítnout do snížení nákladů na provedení bezpečnostního řízení. 
	Podrobnější úprava v souvislosti se způsobem hlášení změn údajů uvedených v žádosti o vydání osvědčení nebo dokladu (povinnost doložit hlášené změny) přinese snížení nákladů Národního bezpečnostního úřadu, neboť nebude nutné kopie dokumentů vyžadovat dodatečně po obdržení hlášení změn. 
	Nová úprava umožní svědkovi, aby svoji výpověď podal jako vyjádření formou písemného čestného prohlášení a nemusel vypovídat přímo na Národním bezpečnostním úřadu, sníží tak jeho náklady, neboť v takovém případě nebude nutné svědkovi proplácet cestovné a ušlou mzdu v souvislosti s podáním svědecké výpovědi. V této souvislosti dojde rovněž ke snížení mzdových nákladů, neboť při osobní svědecké výpovědi je nutná přítomnost dvou referentů po dobu přibližně tří hodin, zatímco svědeckou výpověď uskutečněnou formou písemného prohlášení zpracuje jeden referent za dvě hodiny.
	Rozšíření možnosti doručování do zahraničí prostřednictví bezpečnostního ředitele příslušného resortu o příslušníky a zaměstnance ozbrojených sil a bezpečnostních sborů přinese snížení nákladů za marné pokusy o doručení v tuzemsku.
	Zavedení obecně využívaného principu doručování veřejnou vyhláškou, kdy je třeba doručit osobám neznámého pobytu, respektive těm, které se nezdržují na žádném ze svých uvedených a zjištěných míst pobytu, přinese rovněž předpokládané snížení nákladů za marné pokusy o doručení a vyhledávání možných adres skutečného pobytu. 
	Zkrácení zákonné doby archivace bezpečnostních svazků přinese snížení nákladů Národního bezpečnostního úřadu na budování skladových prostor pro archivaci bezpečnostních svazků.
	
	3.2. Konzultace
	Pracovní návrh novelizace byl diskutován se státními orgány spolupracujícími na provádění bezpečnostního řízení (zpravodajské služby, Policie ČR, Ministerstvo vnitra, Ministerstvo obrany) i se zástupci podnikatelských subjektů, které mají přístup k utajovaným informacím.  

	4. Návrh řešení

	4.1. Zhodnocení variant a výběr nejvhodnějšího řešení
	Shrnutí kvantitativního vyhodnocení nákladů a přínosů u veřejné správy, podnikatelů  a fyzických osob je uvedeno v příloze (tabulky č. 1 - 3). 
	
Závěr:
	Varianta I přináší jednak přímo vyčíslitelnou úsporu nákladů, jednak přínos spočívající ve zefektivnění bezpečnostního řízení u fyzických osob a podnikatelů a tím zvýšení kvality celého systému  ochrany utajovaných informací. Na základě této skutečnosti se proto Varianta I, tedy navrhovaná novela zákona, jeví jako nejoptimálnější řešení. 
	
	4.2 Implementace a vynucování
	Orgánem zodpovědným za zpracování návrhu novely zákona je Národní bezpečnostní úřad, který bude rovněž odpovědný za implementaci regulace v rámci výkonu státního dozoru v oblasti ochrany utajovaných informací. 

	4.3 Přezkum účinnosti
	Přezkoumání účinnosti bude průběžně prováděno v rámci výkonu státního dozoru v oblasti ochrany utajovaných informací, měřítka posuzování stanovuje zákon č. 412/2005 Sb. 

	4.4 Kontakty, prohlášení schválení hodnocení dopadů
Národní bezpečnostní úřad – odbor právní a legislativní
telefon sekretariát odboru: 257 283 439 
e-mail sekretariát odboru: pravni@nbu.cz

Osoba, která zpracovala závěrečnou zprávu RIA
Mgr. Pavel Talpa
Oddělení právní odboru právního a legislativního
telefon: 257 283 413
e-mail: p.talpa@nbu.cz

II.	Zhodnocení souladu návrhu zákona s ústavním pořádkem České republiky
	
Na oblast ochrany utajovaných informací a bezpečnostní způsobilosti se z hlediska právních předpisů, které jsou součástí ústavního pořádku, vztahuje zejména čl. 17 odst. 4 Listiny základních práv a svobod, který stanoví, že „… právo vyhledávat a šířit informace lze omezit zákonem, jde-li o opatření v demokratické společnosti nezbytná pro ochranu práv         a svobod druhých, bezpečnost státu, veřejnou bezpečnost, ochranu veřejného zdraví                a mravnosti“.
	S přihlédnutím k tomuto článku Listiny základních práv a svobod zákon č. 412/2005 Sb., omezil přístup k utajovaným informacím z hlediska zásady „nezbytně nutné potřebnosti vědět“, na základě poučení a na základě provedení bezpečnostního řízení a vydání osvědčení. 
	Návrh zákona naplňuje hlavní teze, uvedené v usnesení vlády České republiky ze dne 12. prosince 2007 č. 1381 k legislativním a technicko - organizačním opatřením                      k zjednodušení a zefektivnění systému ochrany utajovaných informací a bezpečnostní způsobilosti v České republice, které  stanovily potřebu zkrácení doby bezpečnostního řízení o vydání osvědčení a dokladu, snížení počtů žádostí o vydání osvědčení, snížení zátěže účastníků bezpečnostního řízení a zjednodušení a zestručnění stávajícího zákona.
		
	Návrh zákona je plně v souladu s ústavním pořádkem České republiky.

III.	Zhodnocení souladu navrhované právní úpravy s mezinárodními smlouvami, jimiž je Česká republika vázána, její slučitelnosti předpisy Evropské unie

Navrhovaná právní úprava je plně v souladu s dosud uzavřenými mezinárodními smlouvami, upravujícími oblast výměny a vzájemné ochrany utajovaných informací. Jde zejména o mezinárodní smlouvy týkající se vzájemné ochrany utajovaných informací              s Německem, Slovenskou republikou, Lotyšskou republikou, Litevskou republikou, Estonskou republikou, Ruskou federací, Ukrajinou, Spojeným Královstvím Velké Británie      a Severního Irska a Italskou republikou.

V případě závazků k Organizaci Severoatlantické smlouvy (NATO) jde zejména          o  Dohodu mezi smluvními stranami Severoatlantické smlouvy o bezpečnosti informací (uveřejněna sdělením Ministerstva zahraničních věcí č. 75/2000 Sb.m.s.) a o bezpečnostními standardy NATO (bezpečnostní směrnice C-M (2002)49 - Bezpečnost v rámci NATO z dubna  2002). V případě Evropské unie (EU) se jedná zejména o rozhodnutím Rady Evropské unie 2001/264/EC, jímž se přijímají bezpečnostní směrnice Rady, rozhodnutím Komise Evropských společenství 2001/844/EC, jímž se přijímají bezpečnostní směrnice Komise a rovněž s nařízením Rady č. 1958/3, kterým se provádí článek 24 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii. 

Návrh zákona je plně v souladu s mezinárodními smlouvami, jimiž je Česká republika vázána a je plně slučitelný s předpisy Evropské unie a NATO. 

B. Zvláštní část

část PRVNÍ
Článek I

K bodu  1 až 3
Uvedené novelizační body napravují určitou nekonzistentnost dosavadní právní úpravy v definici újmy zájmu České republiky a nevýhodnosti pro zájmy České republiky, které jsou uvedeny v § 3 zákona, neboť nebylo například zřejmé, proč v případě vážné újmy nebylo utajovanou informací i „vážné ohrožení existence Organizace Severoatlantické smlouvy, Evropské unie nebo členského státu“, nebo proč v případě prosté újmy chybělo „ohrožení činnosti či existence Organizace Severoatlantické smlouvy nebo jejich členského státu“. Vzhledem k tomu, že „ohrožení činnosti“ v sobě zahrnuje i samotnou „existenci“ jsou v uvedeném ustanovení tyto pojmy sjednoceny. Také v definici nevýhodnosti pro zájmy České republiky se doplňuje narušení „činnosti zpravodajských služeb“.

K bodu  4
Navržené ustanovení modifikuje doposud bezpodmínečnou povinnost Národního bezpečnostního úřadu (dále jen „Úřad“) ověřit podmínky a vydat oznámení o splnění podmínek k přístupu k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené fyzické osobě, která nemá odpovědnou osobu a bez zjevného důvodu se ověření podmínek domáhá. Odstraní se tím nežádoucí situace, kdy by fyzická osoba mohla po Úřadu vyžadovat, aby u ní provedl ověření podmínek a vymáhala si přístup k utajovaným informacím. 
Současně se institut žádosti doplňuje o nezbytnost řádného odůvodnění, aby mohla být posouzena také nezbytná nutnost přístupu k utajované  informaci v zájmu České republiky.

K bodu 5, 14
V uvedených ustanoveních se nahrazuje pojem „státní občan“ pojmem „státního příslušníka“.

K bodu 6 
Uvedený bod opravuje v příslušných ustanoveních nepřesnost stávající právní úpravy ve vymezení pojmu bezúhonnost, který v praxi vyvolával aplikační problémy.

K bodu 7 až 9 
V těchto novelizačních bodech dochází ke sjednocení používaného pojmosloví ve vztahu k ustanovení § 56 písmeno e) a § 85 odst. 3 písmeno d) zákona, které se týká hlášení odcizení veřejné listiny. Rovněž se doplňují další způsoby zániku platnosti oznámení              o splnění podmínek pro přístup k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené, které právní úprava doposud neobsahovala a praxe ukázala jejich nezbytnost, např. zánik oznámení z důvodů projevu vůle fyzické osoby tím, že toto oznámení vrátí, neboť již nechce mít nadále přístup k utajované informaci, anebo získáním přístupu k utajované informaci dnem doručení osvědčení fyzické osoby. 
Naplňuje se tak zásada, že přístup k utajované informaci je možný jen na základě jedné platné listiny (oznámení nebo osvědčení fyzické osoby). V novelizačním bodu 8 se legislativně technicky upravují i další ustanovení, v nichž se zrušuje slovo „nebo“ v souvislosti s rozšířením jednotlivých odstavců.

K bodu  10
Návrh úpravy reaguje na předchozí body, které doplnily další skutečnosti, jež způsobují zánik platnosti oznámení o splnění podmínek pro přístup k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené a přitom je nutné, aby byly o zániku platnosti oznámení vedeny příslušné přehledy.

K bodu 11
Podle stávající právní úpravy nebyla stanovena lhůta, do kdy je nutné požádat              o vydání nového oznámení o splnění podmínek pro přístup k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené, pokud došlo k jeho odcizení, ztrátě, nevratnému poškození nebo ke změně údajů v něm obsažených. 
Fyzická osoba podle dosavadní právní úpravy měla umožněn přístup, i když nepožádala o vydání nového oznámení (v případě nenapravitelného poškození oznámení nebyla tato možnost stanovena vůbec), a přitom nemohla, z uvedených důvodů, prokázat oprávněnost přístupu k utajované informaci. Nově se proto stanoví, že pokud ve lhůtě patnácti dnů od zániku oznámení nepožádá o vydání nového oznámení, nebude po uplynutí lhůty patnácti dnů od zániku oznámení přístup k utajované informaci možný. Uplatňuje se zde zásada volného uvážení konkrétní osoby, zda o vydání nového oznámení požádá nebo zda její přístup k utajovaným informacím marným uplynutím uvedené lhůty skončí.

K bodu  12
K dosavadní povinnosti uvedené v § 10 odst. 2 zákona, která se týkala hlášení změn, jež měly přímý vliv na možnost přístupu k utajované informaci (hlásit skutečnosti týkající se bezúhonnosti a způsobilosti k právním úkonům), se ukládá povinnost hlásit i ty případy, které způsobují zánik platnosti vydaného oznámení ze strany fyzické osoby. 
Napravuje se tak nedostatek stávající právní úpravy a docílí se tak žádaného stavu, že v této oblasti budou k dispozici relevantní údaje. Současně se dosavadní lhůta pěti dní pro toto hlášení prodlužuje na patnáct. V souvislosti s předchozími body se mezi povinnosti fyzické osoby doplňuje také povinnost nahlásit zánik platnosti oznámení z důvodu jeho odcizení nebo ztráty, nevratného poškození nebo změny údajů v něm obsažených. Naplněním této povinnosti se tak stanoví počátek běhu lhůty, jejímž marným uplynutím zanikne, podle nového § 9 odstavce 5 zákona, přístup k utajované informaci. V textu zákona také dochází k jeho zpřehlednění.

K bodu 13
Navrhované ustanovení napravuje nedostatek současné právní úpravy, která umožňovala držiteli platného osvědčení, jemuž skončil služební nebo pracovněprávní poměr, členský či obdobný vztah, ve kterém mu byl umožněn přístup k utajované informaci stupně utajení Důvěrné nebo vyšší, mít tento přístup k utajované informaci i nadále na základě poučení provedeného předchozí odpovědnou osobou, k níž již nemá žádný pracovněprávní nebo obdobný vztah. Proto se, obdobně jako u utajované informace stupně utajení Vyhrazené stanoví, že se má za to, že v tomto případě skončilo poučení. Pokud bude držitel platného osvědčení přijat do nového služebního nebo pracovněprávního, členského či obdobného vztahu, ve kterém mu má být umožněn přístup k utajovaným informacím stupně utajení Důvěrné nebo vyšší, dojde k novému poučení, na jehož základě mu bude faktický přístup k utajované informaci teprve umožněn. 
Změna zároveň umožní Úřadu získat přehled o fyzických osobách, které mají faktický přístup k utajované informaci a rovněž umožní podat informaci odpovědné osobě, pokud Úřad zruší platnost osvědčení fyzické osoby. Toto současná právní úprava neumožňuje.

K bodu 15 
Vypouští se povinnost zpravodajských služeb vždy provádět psychologické vyšetření v rámci bezpečnostního řízení pro přístup k utajované informaci stupně utajení Přísně tajné. Zejména u opakovaných řízení nemá tato povinnost opodstatnění a neúnosně zatěžuje psychologická pracoviště.  Nadále postačí ponechat možnost takové vyšetření provést.

K bodu 16 a 17
Mezi obligatorní rizika vylučující bezpečnostní spolehlivost žadatele se, z fakultativních bezpečnostních rizik, přesunuje oblast týkající se nepřiměřených majetkových poměrů vzhledem k řádně přiznaným příjmům. Pojem majetkové poměry v sobě zahrnuje také finanční poměry a závazky. Jde o preventivní opatření, které zamezí přístupu k utajovaným informacím osobám, u kterých je důvodné podezření, že tyto nepřiměřené majetkové poměry získaly na základě korupčního nebo jiného nezákonného jednání. Nepřiměřené závazky, které fyzická osoba svým jednáním vytvoří mohou být zásadní příčinou ohrožení utajovaných informací především z důvodu opatření si „vedlejšího příjmu“ na jejich úhradu.
Změna vychází z praktických zkušeností Úřadu s prováděním bezpečnostního řízení,  z nichž vyvstává zřejmá potřeba posílit význam tohoto bezpečnostního rizika. 

K bodu 18 a 19
Do bezpečnostních rizik fakultativní povahy se doplňují dvě další bezpečnostní rizika. Za prvé jde o ty případy, kdy účastník řízení svým jednáním maří zahájené řízení o zrušení platnosti osvědčení fyzické osoby. 
Použití institutu „přerušení“ či „zastavení“ řízení, které by bylo možné podle zákona využít před vydáním osvědčení, daný stav neřeší, neboť neumožňuje ve věci meritorně rozhodnout, ale toliko by konzervovalo nežádoucí stav, kdy by měla fyzická osoba nadále přístup k utajovaným informacím. 
Za druhé jde o případy podmíněného zastavení trestního stíhání fyzické osoby nebo podmíněného odložení podání návrhu na potrestání a nebo narovnání pro úmyslný trestný čin, které bylo schváleno příslušným orgánem, pokud se v bezpečnostním řízení prokáže, že tato skutečnost může ovlivnit schopnost utajovat informace. 

K bodu 20
Navržené ustanovení  umožní zpravodajským službám využívat fyziodetekční vyšetření - „detektor lži“ - při zjišťování bezpečnostních rizik u svých zaměstnanců nejen podle odstavce 3, ale také i podle odstavce 2.

K bodu 21 a 22 
Uvedené body nově stanoví, že se již nebude provádět bezpečnostní řízení ve vztahu k podnikateli, který bude mít přístup pouze k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené. V této souvislosti se legislativně upravuje i ustanovení § 15, jenž vymezuje obecné podmínky pro přístup podnikatele k utajovaným informacím.
Podnikatel bude mít přístup k utajovaným informacím nejnižšího stupně utajení na základě prohlášení, že je schopen zabezpečit ochranu utajovaných informací, které předá tomu, kdo mu bude utajované informace poskytovat. Úřad bude pouze vykonávat státní dozor v této oblasti, tzn. kontrolovat, zda jsou podmínky stanovené pro přístup k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené dodržovány a zda je ochrana této utajované informace skutečně podnikatelem zabezpečena. 
Návrh změny podmínek, za nichž lze podnikateli umožnit přístup k utajovaným informacím stupně utajení Vyhrazené (bez provedení bezpečnostního řízení), koresponduje s úpravou obvyklou v členských státech Evropské unie Zavedením institutu prohlášení pro přístup podnikatele k utajovaným informacím stupně utajení Vyhrazené odpadnou náklady na provedení bezpečnostního řízení a zvýší se konkurenceschopnost při získávání zakázek, kde je vyžadován přístup k utajované informaci tohoto stupně.
Nově koncipované ustanovení vymezuje podmínky, které musí podnikatel naplnit, 
a rovněž stanoví nezbytné postupy, které umožní splnit povinnost Úřad stanovenou v § 138 odst. 1 písm. b) zákona vést evidenci podnikatelů, kteří mají přístup k utajovaným informacím.

K bodu 23 a 24
Navrhovaná změna zjednodušuje dosavadní podmínky pro vydání osvědčení podnikatele obsažené v písmenu d), a to jednak vypuštěním textu souvisejícího s přístupem podnikatele k utajovaným informacím stupně utajení Vyhrazené a též vypuštěním podmínky, aby prokurista splňoval podmínku být držitelem osvědčení fyzické osoby. 
Uvedenou změnou se také zefektivní institut bezpečnostního řízení, neboť nynější právní úprava komplikuje situaci jak podnikatelů, kteří mají funkci prokuristy zřízenu, ale nepředpokládají, že prokurista bude mít přístup k utajované informaci nebo bude odpovědnou osobou, tak Úřadu, který je nucen v těchto případech provádět bezpečnostní řízení o vydání osvědčení u fyzických osob, které nebytně nutně nepotřebují přístup k utajované informaci, jak potvrzuje dosavadní praxe.

K bodu 25 a 26 
Mezi podmínky přístupu k utajované informaci podnikatele se nově zařazuje prokázání úhrady správního poplatku, pro přístup k utajované informaci stupně utajení Přísně tajné, Tajné a Důvěrné při podání žádosti o osvědčení podnikatele. Tímto opatřením se jednak sníží náklady státu a dosáhne i menšího počtu žádostí o vydání osvědčení podnikatele, zejména u těch podnikatelů, kteří využívají vydané osvědčení podnikatele pouze k prezentaci vlastní firmy, bez toho, že by měli faktický přístup k utajované informaci.

K bodu 27
Novelizační bod zpřesňuje právní úpravu vypuštěním nadbytečného písmene, které nebylo možné aplikovat, neboť neexistuje-li subjekt, který by mohl žádat o vydání osvědčení (byl zrušen), tak není možné ani tuto podmínku ekonomické stability hodnotit. Zrušení podnikatele v průběhu bezpečnostního řízení se stává důvodem pro zastavení tohoto řízení      a po vydání osvědčení podnikatele důvodem zániku platnosti vydaného osvědčení. 

K bodu 28 až 31
Zpřesňuje se vymezení fakultativních rizik u podnikatele, a to především přesnějším vymezením subjektů a jejich činnosti, které mohou  mít vliv na hodnocení bezpečnostní spolehlivosti podnikatele; napříště půjde pouze o takové osoby, které mohou významným způsobem ovlivnit činnost podnikatele. Současně se, obdobně jako v § 14 zákona, zařazuje mezi bezpečnostní rizika neposkytování potřebné součinnosti, je-li zahájeno řízení o zrušení platnosti osvědčení podnikatele a podnikatel svým jednáním toto řízení maří, bližší odůvodnění je uvedeno u novelizačního bodu 18.
Pro lepší orientaci žadatele i pro účely bezpečnostního řízení se současně upřesňuje pojem rozhodující vliv. 

K bodu 32 
Novelizační bod upřesňuje stávající ustanovení z hlediska správně používaných pojmů v rámci celého zákona.

K bodu 33
Vzhledem k nejednoznačně chápané povinnosti evidovat utajovanou informaci způsobem stanoveným v prováděcím právním předpisu se doplňuje  tato povinnost výslovně do zákona.

K bodu 34
Původce utajované informace se doplňuje do uvedeného ustanovení pro jednoznačné vymezení subjektu, který je odpovědný stupeň utajení vyznačit při jejím vzniku.

K bodu 35
Tato úprava umožňuje dále v zákoně upřesnit vytvoření objektu bez zabezpečené nebo jednací oblasti, který bude sloužit pouze k ochraně zpracovávaných utajovaných informací.

K bodu 36
Uvedené ustanovení reaguje na nepřesné vymezení prostoru, ve kterém lze utajovanou informaci daného stupně utajení zpracovávat. V předchozí právní úpravě byla povinnost zpracovávání stanovena pouze na obecnou formulaci zabezpečená oblast, objekt nebo mimo něj. Ve skutečnosti se vytvořily pouze malé zabezpečené oblasti vyšších kategorií a k nim se vázaly velké objekty vázané na zabezpečenou oblast kategorie Vyhrazené, které mají minimální úroveň ochrany. Především se doplňuje vazba stupně utajení utajované informace   a příslušná kategorie zabezpečené oblasti, resp. objektu. Dále se upravuje za jakých podmínek se lze odchýlit od základních pravidel zpracovávání utajované informace. 

K bodu 37
Ustanovení upřesňuje již zavedenou formu ukládání, a to ve vazbě na stupeň utajení utajované informace a odstraňuje možné pochybnosti o tom, kde a v jaké kategorii zabezpečené oblasti má být utajovaná informace ukládána.

K bodu 38
Navržené ustanovení člení jednotlivé objekty pro zabezpečení ochrany utajovaných informací do kategorií a současně s tím umožní zpracovávat utajované informace v příslušné kategorii objektu bez toho, že by v něm musela být umístěna zabezpečená oblast příslušné kategorie. Kategorizace zabezpečení objektů je v podstatě používána již na základě stávající legislativy, ale bez jednoznačného označení kategorie objektu.

K bodu 39
Novelizační bod zavádí možnost pro odpovědnou osobu nebo jí pověřenou, která má umožnit zjednodušení procesu převodu třídy I na třídu II a nazpět po provedení potřebných úkonů, která zajistí ochranu utajované informace před neoprávněným přístupem. Tato možnost byla ve stávající legislativě velice náročná a neumožnila operativní řešení vzniklé situace, např. zásah servisu.

K bodu 40
Uvedené ustanovení reaguje na potřebu ostrahy objektů bez zabezpečené oblasti nebo jednací oblasti, v nichž se pouze zpracovávají utajované informace tím, že rozsah ostrahy, stanoví odpovědná osoba.

K bodu 41
V návrhu se v uvedených ustanoveních dosavadní pojem „ozbrojený sbor“ nahrazuje v současnosti po právu používaným pojmem „ozbrojený bezpečnostní sbor“.

K bodu 42
Navržené ustanovení doplňuje možnost schvalovat necertifikované technické prostředky i jinou než odpovědnou osobou. Toto rozšíření lépe vyhovuje praktickému životu, zvláště u velkých orgánů státu a podnikatelů.

K bodu 43
Novelizační bod napravuje nedostatek stávající právní úpravy, která nestanovila formu            a obsah projektu fyzické bezpečnosti v případech, kdy jsou technické prostředky ve zvláštních stavech (v případě účasti České republiky v mezinárodním ozbrojeném konfliktu, mezinárodní záchranné nebo humanitární akci, v dalších zahraničních misích, v případě vyhlášení válečného stavu, v případě stavu nebezpečí, nouzového stavu nebo stavu ohrožení státu a při činnostech ozbrojených sil České republiky v rámci vojenského cvičení                    a praktického vojenského výcviku s vojenskou technikou a vojenskou výzbrojí mimo místa stálé dislokace vojenského útvaru.) Dále se mezi  tyto případy zařazují i zpravodajské operace zpravodajských služeb České republiky, které dosud v tomto výčtu chyběly.

K bodu 44
Obdobně jako v případě stanovení ostrahy u objektu bez zabezpečené oblasti nebo jednací oblasti, i zde se stanoví, že opatření fyzické bezpečnosti stanoví odpovědná osoba, popřípadě osoba jí stanovená.

K bodu 45
Navržené ustanovení upravuje rozsah informací uvedených v projektu fyzické bezpečnosti, pokud je stanoven objekt příslušné kategorie bez zabezpečené oblasti. Jedná se    o upřesnění části, ve které se povoluje stanovit objekt bez zabezpečené oblasti.

K bodu 46 a 47
	Návrh stanoví rozsah zákonného zmocnění tak, aby bylo možné v prováděcím právním předpisu upravit, podobně jako u zabezpečené oblasti a jednací oblasti, další podmínky pro požadavky na technické prostředky u příslušné kategorie objektu a dále stanovit organizační požadavky na provádění ostrahy a na zabezpečení jednací oblasti nebo zabezpečené oblasti a požadavky na technické prostředky také v závislosti na stanovené kategorii objektu.

K bodu 48, 51 a 52
Navrhovaná úprava umožňuje větší variabilitu při schvalování informačního systému do provozu resp. oznamování tohoto schválení. Podle návrhu může odpovědná osoba pověřit jinou vhodnou osobu schválením (oznámením) certifikovaného informačního systému, popřípadě komunikačního systému do provozu.  Rovněž v dalších ustanoveních se toto pověření rozšiřuje, neboť lépe vyhovuje praktickému životu, zvláště u velkých orgánů státu 
a podnikatelů, přičemž odpovědnost za ochranu utajovaných informací není u odpovědné osoby dotčena. 

K bodu 49
Novelizační bod reaguje na výše uvedenou novou úpravu přístupu podnikatele k utajovaným informacím stupně utajení Vyhrazené. Podnikatel už nebude disponovat osvědčením podnikatele, ale přístup k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené mu zajistí prohlášení podnikatele.

K bodu 50
Legislativně technická úprava, která reaguje na předcházející novelizační bod. 

K bodu 53
	Novelizační bod reaguje obdobně jako u informačního systému na výše uvedenou novou úpravu přístupu podnikatele k utajovaným informacím stupně utajení Vyhrazené. Podnikatel už nebude disponovat osvědčením podnikatele, ale přístup k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené mu zajistí prohlášení podnikatele.

K bodu 54
Novelizační bod si vyžádala praktická potřeba, vedoucí k zefektivnění práce s utajovanou informací, která má krátkou dobu trvání. Nadále již nebude muset být takto specifikovaná utajovaná informace ochraňována nákladným souborem opatření, ale bude moci být chráněna opatřeními odpovídající ochraně utajované informace o jeden stupeň nižší.  

K bodu 55 a 56 
 Navržená ustanovení zohledňují dosavadní praktickou aplikaci ustanovení, které se týkalo jen určitých zařízení. Vývoj informačních technologií vyvolal potřebu nově specifikovat zařízení, v nichž musí být zajištěna ochrana utajované informace.

K bodu 57 až 60 
Záměrem této skupiny novelizačních bodů je, aby zákon obsahoval pojmy z oblasti kryptografické ochrany v co nejmenší míře a v co nejobecnějším vyjádření. Hlavním důvodem této změny je dodržení zásady „need-to-know“ a skutečnost, že řada pojmů                 a podrobností je v rámci NATO a EU specifikována až v dokumentech, které jsou označeny stupněm utajení Vyhrazené.

K bodu  61
Navrhovaná úprava umožňuje větší variabilitu při pověřování k výkonu kryptografické ochrany. Podle návrhu odpovědná osoba může určit jinou vhodnou osobu, která pověří pracovníky kryptografické ochrany. Toto rozšíření lépe vyhovuje praktickému životu, zvláště u velkých orgánů státu a podnikatelů.

K bodu 62
Novým ustanovením se zavádí pojem „kontrolovaná kryptografická položka“, čímž se  zjednodušuje provádění kryptografické ochrany a nakládání s kryptografickým materiálem v určitých fázích jeho života; pojetí je převzato ze standardů NATO a EU, které jsou označeny stupněm utajení Vyhrazené, proto další podrobnosti mohou být uvedeny až v bezpečnostním standardu.

K bodu  63 až 67
Navrhovaná úprava zjednodušuje text zákona v oblasti zkoušky zvláštní odborné způsobilosti a podrobnosti o odborné zkoušce jsou přesunuty do prováděcího právního předpisu.
Odborná zkouška pro speciální obsluhu určitého kryptografického prostředku zahrnuje i ověření znalostí a dovedností pro provádění speciální obsluhy kryptografického prostředku, jemuž zpravidla předchází příslušné skolení; Úřad nemá ke stálé dispozici všechny certifikované kryptografické prostředky a toto školení a ověření znalostí a dovedností v některých případech může provádět  orgán státu nebo podnikatel (obvykle výrobce nebo dovozce), disponující kryptografickými zařízeními a znalostmi; pokud s ním Úřad uzavře příslušnou smlouvu o zajištění specifikovaných činností, může uznat výsledek přezkoušení, provedeného orgánem státu  nebo podnikatelem, jako součást podkladů pro vydání osvědčení pracovníka kryptografické ochrany; jedná se tedy jen o dílčí činnost, nikoliv o provedení celé odborné zkoušky spojené s vydáním osvědčení o zvláštní odborné způsobilosti, které je umožňováno jen orgánu státu, podle § 39 odst. 3.

K bodu 68 a 69
Navrhovaný odstavec 3 umožňuje, aby sám oprávněný uživatel kryptografického prostředku a pro jeho funkci určené předměty (např.  čipová karta), zajistil ochranu těchto prostředků stálým osobním dohledem, např. na pracovní cestě.
V odstavci 4 se stanoví pravidla pro nakládání s kontrolovanou kryptografickou položkou s ohledem na zavedení tohoto pojmu v předcházejících ustanoveních. Tato pravidla budou uvedena v bezpečnostním standardu, neboť jsou převzata ze standardů NATO a EU, které jsou označeny stupněm utajení Vyhrazené.

 K bodu 70 a 71
Navrhovaná úprava zjednodušuje text zákona v oblasti přepravy kryptografického materiálu.

K bodu 72
Navržené ustanovení doplňuje současnou právní úpravu v oblasti distribuce a evidence kryptografického materiálu. Podle věcných kritérií dělí úkoly mezi Úřad a Ministerstvo obrany. 

K bodu 73 až 75
Novelizační body rozšiřují zmocňovací ustanovení v reakci na výše uvedené body, kterými se přesunují určitá ustanovení ze zákona do prováděcího právního předpisu.

K bodu 76 až 83
Navržená ustanovení nahrazují pojem kompromitující elektromagnetické vyzařování modernějším a širším pojmem kompromitující vyzařování, který reaguje na technologický vývoj. 	Návrh rovněž stanoví užší okruh ochrany utajovaných informací před jejich únikem kompromitujícím vyzařováním. Ochrana je vyžadována u utajovaných informací od stupně utajení Důvěrné. Novelizačních bod rovněž vypouští ze zákona definici stínící komory. Hlavním důvodem těchto změn je dodržení zásady „need-to-know“ a skutečnost, že řada pojmů  a podrobností je v rámci NATO a EU specifikována až v dokumentech, které jsou označeny stupněm utajení Vyhrazené.

K bodu 84 až 85
Ve společných ustanoveních týkajících se certifikace, v souvislosti s odstraněnými nadbytečnými ustanoveními, se legislativně technicky upravují odkazy na jednotlivé paragrafy a odstavce a dále se upřesňuje obsah certifikátu informačního systému (identifikace informačního systému je na certifikátu již nyní uváděna). 
Rovněž se provádí legislativně technické úpravy související.

K bodu 86 a 87
Navržená ustanovení z údajů uváděných na certifikátu kryptografického pracoviště vypouští specifikace jeho umístění, neboť se zpravidla jedná o citlivou informaci, kterou není vhodné uvádět na veřejné listině, a naopak jako potřebný se zavádí i údaj o jeho zařazení do kategorie kryptografického pracoviště.

K bodu  88 a 89
	Uvedené novelizační body reagují na skutečnost, že podnikatel u stupně utajení Vyhrazené bude mít přístup k utajované informaci na základě vlastního prohlášení a nikoli osvědčení podnikatele, a proto je zapotřebí upřesnit, kdy zaniká platnost certifikátu informačního systému. Dále se nově stanoví další důvod zániku certifikátu informačního systému, a to jeho zrušením.

K bodu 90
Uvedený návrh stanoví, že bude možné bezpečnostním standardem nastavit podmínky certifikace kryptografického prostředku sloužícího pro přenos taktické informace. Krátkou dobu po jejím přenosu kryptografickým prostředkem k jejímu uživateli již ztrácí tato utajovaná informace vlastnost způsobit újmu zájmu České republiky, popřípadě být pro tento zájem nevýhodná. 

K bodu 91
Uvedený novelizační bod legislativně technicky upravuje odkazy na příslušná ustanovení, neboť jimi došlo k vypuštění příslušných odstavců.

K bodu  92
Návrh vypouští dobu stanovenou pro platnost osvědčení podnikatele pro stupeň utajení Vyhrazené. Osvědčení podnikatele pro stupeň utajení Vyhrazené je nahrazeno prohlášením podnikatele, jež bude vydávat sám podnikatel, platnost dosavadních osvědčení upravují přechodná ustanovení.

K bodu 93 až 95
Tyto novelizační body mají zabránit možnosti prokazovat se několika osvědčeními pro přístup k utajované informaci tím, že se stanoví zásada - přístup k utajované informaci je možný na základě jednoho osvědčení. Současně se umožňuje zánik platnosti osvědčení projevem vůle držitele osvědčení jeho vrácením, neboť nadále už nehodlá mít přístup k utajované informaci.
Zároveň se napravuje stav, kdy neměl držitel osvědčení lhůtu k ohlášení odcizení nebo ztráty osvědčení, nevratného poškození osvědčení, nebo změn údajů v něm obsažených,         a fyzické osobě byl i nadále zachován přístup k utajované informaci. Úřad měl jen povinnost vydat do pěti dnů osvědčení nové. Nově se stanoví, že pokud v těchto případech zániku platnosti osvědčení nebude ve lhůtě patnácti dnů požádáno o vydání nového osvědčení, přístup k utajované informaci zanikne. Bude tak na rozhodnutí fyzické osoby nebo podnikatele, zda o vydání nového osvědčení v uvedené lhůtě požádá nebo nikoliv. 

K bodu 96 až 99
Skupina novelizačních bodů zpřesňuje podmínky pro vydání osvědčení pro cizí moc, které v praxi vyvolávaly aplikační problémy. Chyběla kritéria pro hodnocení nezbytně nutné potřeby přístupu, které bude žadatel napříště odůvodňovat; rovněž nebylo možné odmítnout vydat osvědčení pro cizí moc, pokud to bylo v rozporu s bezpečnostními nebo ekonomickými zájmy České republiky.
Dále se prodlužuje doba na vrácení osvědčení pro cizí moc z pěti dní na patnáct 
a nemusí se vracet osvědčení pro cizí moc v případě, že zanikla platnost osvědčení fyzické osoby uplynutím doby v něm uvedené. Novelizační bod rovněž vylučuje možnost, aby Úřad vydal osvědčení pro cizí moc fyzické osobě nebo podnikateli v době, kdy proti nim povede řízení o zrušení platnosti osvědčení fyzické osoby nebo osvědčení podnikatele. Úřad, pro řádné informování cizí moci nebo zahraničního partnera, bude vydávat potvrzení, v jakém  rozsahu splňuje právnická osoba, která není podnikatelem, ochranu utajovaných informací, tato úprava reaguje na požadavek NATO a EU. 

K bodu 100 až 105
Návrhy se snižuje administrativní zátěž žadatelů o uznání bezpečnostního oprávnění tím, že se snižuje jak počet údajů, které budou požadovány při uznávání bezpečnostního oprávnění, jako je např. akademický titul nebo adresa trvalého pobytu, tak se upřesňuje,         o jakou formu přístupu podnikatel bude žádat. 
Současně se novelizačními body umožňuje podávat žádost prostřednictvím úřadu cizí moci, který má v gesci ochranu utajovaných informací; nebude se ani vyžadovat úřední překlad bezpečnostního oprávnění, pokud v žádosti pracovník úřadu cizí moci, který má v gesci ochranu utajovaných informací, potvrdí, že žadatel je držitelem bezpečnostního oprávnění. Rovněž tato úprava reaguje na požadavek NATO a EU.

K bodu 106
Novelizační bod vypouští nadbytečnou povinnost, která je duplicitně obsažena v § 103 odst. 2.

K bodu 107 a 108
V návaznosti na zásadu, že přístup k utajované informaci je možný na základě jednoho platného osvědčení, se rozšiřuje výčet neplatných osvědčení, které je nutné odevzdat; současně se dosavadní lhůta pro odevzdání neplatného osvědčení prodlužuje z pěti dní na patnáct (jedná se o sjednocení s lhůtou pro podání rozkladu). V obecných povinnostech se dále zpřesňují základní povinnosti fyzické osoby a podnikatele hlásit změny, k nimž došlo od doby vydání osvědčení. Úřad se zmocňuje upřesnit prováděcím předpisem omezení rozsahu hlášení změn, včetně toho, jakým způsobem se bude toto hlášení  změn dokládat. 

K bodu 109
Navržené ustanovení odstraňuje aplikační nedostatky v rozsahu delegace povinnosti  odpovědné osoby. Dále se napravuje nedostatek předchozí právní úpravy, podle které neměla odpovědná osoba povinnost vést přehledy o provedení proškolení fyzických osob, které mají přístup k utajované informaci. 
Rovněž se, ke snížení počtu nadbytečně vedených bezpečnostních řízení, stanoví odpovědné osobě povinnost zajistit oznámení Úřadu, že žadatel o vydání osvědčení pro fyzickou osobu ještě v průběhu bezpečnostního řízení opustil pracovní místo nebo funkci vyžadující přístup k utajované informaci. Úřad bude moci probíhající bezpečnostní řízení rozhodnutím zastavit, neboť důvod řízení odpadl. Současně se stanoví povinnost odpovědné osobě zajistit oznámení Úřadu skončení pracovně právního nebo obdobného vztahu, neboť jím dochází k ukončení faktického přístupu k utajované informaci a má se za to, že bývalý zaměstnanec poučen není. Současně se, vzhledem ke sjednocení dosavadní roztříštěné praxe, stanoví, které povinnosti nemůže odpovědná osoba převést a musí je plnit sama.

K bodu 110
V návaznosti na zásadu, že přístup k utajované informaci je možný na základě jednoho platného osvědčení, rozšiřuje se výčet neplatných osvědčení, které je nutné odevzdat; současně se dosavadní lhůta pro odevzdání neplatného osvědčení prodlužuje z pěti dní na patnáct (jedná se o sjednocení s lhůtou pro podání rozkladu).

K bodu 111 a 112
Navržené ustanovení v povinnostech zpřesňuje základní povinnosti podnikatele hlásit změny, k nimž došlo od doby vydání osvědčení. Současně dochází k rozšíření povinnosti neprodleně hlásit změny v bezpečnostní dokumentaci podnikatele. Dosud měl podnikatel povinnost hlásit tyto změny pouze k datu 1. listopadu kalendářního roku, avšak z praktických zkušeností s ochranou utajovaných informací vyplývá nutnost hlásit změny a posoudit je Úřadem, např. u zabezpečených oblastí, v aktuálním čase. Úřad se zmocňuje upřesnit prováděcím předpisem omezení rozsahu hlášení změn, včetně toho, jakým způsobem se bude toto hlášení  změn dokládat. 

K bodu 113
Novelizační bod reaguje na zavedení přístupu podnikatele k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené na základě vlastního prohlášení. Je proto potřebné stanovit základní povinnosti, jejichž naplnění podnikatelem povede k dostatečné ochraně utajovaných informací a k nezbytnému informování Úřadu z hlediska naplnění jeho povinnosti vést evidence podnikatelů, kteří mají přístup k utajovaným informacím (§ 138 odst. 1 písmeno b) zákona).

K bodu 114 
Požadavek na provedení kontroly utajovaných informací, vedených v registrech utajovaných informací odpovídá formou i obsahem hlášení, které je požadováno bezpečnostními orgány NATO (AC/35-D/2002) a EU (rozhodnutí Komise Evropských společenství 2001/844/EC).
Z doručených hlášení jsou zpracovávány souhrnné podklady, které jsou zasílány Úřadem příslušným bezpečnostním orgánům v jimi stanovených termínech. V nich je             v případě zjištění nedostatků uváděn i popis konkrétních případů s výsledky šetření Úřadu       a přijatými opatřeními.  

K bodu 115
V souvislosti s vložením nového odstavce do § 79 se v příslušných ustanoveních provádí legislativně technická úprava odkazu.

K bodu 116
Navrhované ustanovení zavádí kontrolní mechanismus pro stanovení podmínky být držitelem osvědčení podnikatele při získávání veřejných zakázek. Současná praxe ukázala, že u většiny žádostí o vydání osvědčení podnikatele odůvodněné účastí v řízení o veřejné zakázce nedošlo po vydání osvědčení podnikatele k přístupu k utajované informaci. Napříště bude tuto oblast sledovat Úřad, který bude mít přístup k informaci o použití výjimky ze zákona o zadávání veřejných zakázek nebo o požadavku na předložení osvědčení podnikatele a bude moci oprávněnost těchto skutečností ověřit a případné zjištěné nedostatky bude poskytovat k dalšímu šetření Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže. 
Obdobný postup se uplatní také pro oblast koncesního řízení.

K bodu 117
V souladu s obecnou potřebou posílení funkce bezpečnostního ředitele se mu v § 71 odst. 3 přiznává také právo rozhodovat o potřebnosti počtu pracovních míst nebo funkcí, na nichž je nezbytně nutné mít přístup k utajované informaci od stupně utajení Důvěrné. 

K bodu 118
V navrženém ustanovení se odstraňuje současný nedostatek zákona, který spočívá v tom, že podnikatel je držitelem platného osvědčení podnikatele a přitom bezpečnostní ředitel je držitelem platného osvědčení pro přístup k utajovaným informacím nižšího stupně nebo nemá přístup k utajované informaci, tímto není dostatečným způsobem zajištěna ochrana utajovaných informací. Bezpečnostní ředitel tedy bude muset mít přístup k utajované informaci stejného stupně, na jaký má podnikatel platné osvědčení podnikatele, nebo vyššího. Takto také bude posílena pozice bezpečnostního ředitele ve struktuře podnikatele.

K bodu 119
Na novelizační bod posunutí data odevzdání personálního projektu bude navazovat usnesení vlády, které stanoví náležitosti pro zpracovávání a vyhodnocování personálních projektů, včetně procesu zvláštního připomínkového řízení. Návrh reaguje na dosavadní praxi při předkládání personálních projektů vládě, neboť z ní vyvstává potřeba uvádět podrobnější údaje z hlediska nezbytnosti provedení jednotlivých bezpečnostních řízení včetně jejich množství s ohledem na dané stupně utajení. Vláda tak každoročně obdrží relevantní údaje 
o stavu zajištění oblasti personální bezpečnosti ve všech ministerstvech a ústředních správních úřadech.

K bodu 120 až 122
Navržené změny v uvedených novelizačních bodech doplňují do výčtu subjektů, které mohou žádat o souhlas s poskytnutím utajované informace, dosud chybějící orgán státu.        V případě poskytování utajovaných informací stupně utajení Vyhrazené tak návrh nově vymezuje postavení orgánu státu vůči zahraničnímu partnerovi-podnikateli. 
Dále navržená ustanovení napravují nedostatky dosavadní právní úpravy ve vztazích český podnikatel - cizí moc a orgán státu - zahraniční podnikatel a ustanovení popisují způsob podávání žádostí o povolení nebo souhlas s poskytnutím utajované informace v mezinárodním styku. Existující právní úprava dosud zahrnuje pouze vztahy orgán státu-cizí moc a český podnikatel-zahraniční podnikatel. Návrh přehledněji a systematičtěji zpracovává všechny možné vztahy, které logicky vznikají, resp. mohou vzniknout v rámci poskytování utajovaných informací v mezinárodním styku, s výjimkou zpravodajských   služeb. 
Na rozdíl od podnikatele, který musí v obou případech v žádosti uvést důvody, pro které se o povolení nebo o souhlas žádá, navržená změna tuto povinnost pro orgán státu nepožaduje, pokud poskytuje utajovanou informaci cizí moci. Návrh dále předepisuje povinnost českého podnikatele předložit smlouvu s cizí mocí nebo zahraničním partnerem 
o podmínkách ochrany utajovaných informací obsahující nově bezpečnostní instrukci, pokud jí poskytuje utajovanou informaci jiné cizí moci.

K bodu 123
Navržené ustanovení zavádí do našeho právního řádu problematiku „utajovaných kontraktů“, které obsahují bezpečnostní standardy NATO (Směrnice k otázkám průmyslové bezpečnosti AC/35-D/2003). Smlouvy, při jejichž plnění je nutný přístup k utajované informaci cizí moci, musí mít zpracovánu bezpečnostní instrukci, která musí být před uzavřením této smlouvy schválena určeným ústředním správním úřadem nebo samotným Úřadem, s výjimkou zpravodajských služeb. Dále se stanoví příkladným výčtem minimální rozsah bezpečnostní instrukce, jejíž naplňování bude kontrolovat určený ústřední správní úřad nebo Úřad. 

K bodu 124 a 125
Navržená změna ustanovení reaguje na nedostatečnost dosavadní právní úpravy            a zařazuje také orgán státu do výčtu subjektů, které mohou žádat o povolení podle § 73 písm. a) zákona. Také se stanoví dosud chybějící povinnost požadovat bezpečnostní oprávnění od zahraničního partnera-podnikatele v případě, kdy mu orgán státu poskytuje utajovanou informaci. Návrh dále doplňuje orgán státu do výčtu subjektů, které žádají o povolení, avšak pouze ve vztahu orgán státu - zahraniční podnikatel, nikoli ve vztahu orgán státu - cizí moc, který je již řešen v § 74 odst. 2 zákona.

K bodu 126
Zpřesňuje se možnost poskytovat utajovanou informaci cizí moci tím, že 
i zahraničnímu partnerovi ji lze poskytnout jen v souladu s jejími požadavky.

K bodu  127 až 130
Navržená změna problematiky registrů utajovaných informací reaguje na potřebu předávat zpracovateli utajovanou informaci poskytnutou v mezinárodním styku i jinde, než přímo v registrech utajovaných informací a to v tzv. „kontrolních bodech“. Tato úprava zefektivní dosavadní způsob práce s těmito utajovanými informacemi, kdy jednotlivý zpracovatel se musel dostavit do registru a utajovanou písemnost převzít. Pro více zpracovatelů tak bude přebírat tyto utajované písemnosti pověřený pracovník kontrolního bodu. V této souvislosti se upravuje jak nadpis příslušného ustanovení, definice i věcná problematika fungování kontrolních bodů a rovněž i příslušné zmocnění k vydání prováděcího právního předpisu a legislativně technická úprava označení.

K bodu 131
Pro cizince se v tomto ustanovení stanoví doba deseti let, za níž bude předkládat doklad, obdobný výpisu z evidence Rejstříku trestů, státu, v němž pobýval v posledních deseti letech nepřetržitě po dobu delší než šest měsíců; tato doba se sjednocuje s dobou, po kterou se v rámci bezpečnostního řízení o žádosti o doklad o bezpečnostní způsobilosti zjišťují negativní okolnosti.

K bodu  132 a 133
V návrhu se u žadatele o vydání dokladu obdobně, jako u žadatele o vydání osvědčení fyzické osoby u bezpečnostních rizik (§ 14 odst. 2 a 3 zákona), jasně vymezují negativní okolnosti, které vylučují jeho spolehlivost. Jde o údaje týkající se jeho osoby, včetně nepřiměřených majetkových poměrů vzhledem k řádně přiznaným příjmům. Pojem majetkové poměry v sobě zahrnuje také finanční poměry a závazky. Jedná se o rozšíření obligatorních negativních okolností, které zamezí výkon citlivé činnosti osobám, u kterých je důvodné podezření, že tyto nepřiměřené majetkové poměry získaly na základě korupčního nebo jiného nezákonného jednání. Nepřiměřené závazky, které fyzická osoba svým jednáním vytvoří mohou být zásadní příčinou ohrožení řádného výkonu citlivé činnosti především z důvodu opatření si „vedlejšího příjmu“ na jejich úhradu. 
Změna vychází z praktických zkušeností Úřadu s prováděním bezpečnostního řízení, kdy v současnosti vyvstala zřejmá potřeba definovat tuto skutečnost jako negativní okolnost.
V rámci správního uvážení se bude dále zvažovat spolehlivost účastníka řízení z hlediska jeho případných styků s osobou, která vyvíjí nebo vyvíjela činnost proti zájmu České republiky, nebo pokud opakovaně neposkytuje součinnost v řízení o zrušení platnosti dokladu nebo pokud došlo k podmíněnému zastavení trestního stíhání pro úmyslný trestný čin nebo podmíněné odložení podání návrhu na potrestání a dosud zkušební doba neuplynula, či zda je spolehlivý k výkonu citlivých činností, přestože bylo schváleno narovnání pro jím spáchaný úmyslný trestný čin.
K bodu 134 a 135
Novelizační body, obdobně jako u zániku platnosti osvědčení fyzické osoby upravují 
i nové důvody zániku platnosti dokladu, kterým je projev vůle držitele dokladu, který již nechce citlivou činnost vykonávat a vrátí doklad tomu, kdo ho vydal, anebo získání osvědčení fyzické osoby pro přístup k utajované informaci. Obdobně se upravuje i oblast vydání duplikátu dokladu v případě ohlášení jeho odcizení nebo ztráty, nevratného poškození 
a ohlášení změny údajů v něm obsažených a umožňuje se tak o vydání nového doklad vůbec nežádat; po marném uplynutí patnáctidenní lhůty zanikne i možnost citlivou činnost vykonávat.

K bodu 136 až 140
Návrhy ustanovení napravují nedostatek současné právní úpravy, podle níž § 80 odst. 2 zákona stanoví, že citlivou činnost může vykonávat rovněž držitel platného osvědčení fyzické osoby, ale § 86 zákona, již tuto skutečnost neakceptuje. 
Současně se novelizací zajišťuje nezbytná informovanost Úřadu o tom, zda ještě před vydáním dokladu nepominuly důvody žádosti a zda fyzická osoba stále vykonává citlivou činnost. Toto povede ke snížení administrativní zátěže a počtu nadbytečně vedených řízení 
o vydání dokladu, pokud již žadatel doklad nepotřebuje, neboť citlivou činnost nebude v rámci zaměstnavatelského vztahu již vykonávat, nebo proto, že pracovněprávní vztah už skončil. Úřad bude moci probíhající bezpečnostní řízení rozhodnutím zastavit, neboť důvod řízení odpadl.
Současně se stanoví povinnost zajistit oznámení Úřadu o zahájení výkonu citlivé činnosti, anebo o skončení pracovně právního nebo obdobného vztahu, neboť jím dochází k ukončení faktického výkonu citlivé činnosti.

K bodu 141
Novelizačním bodem se Úřad zmocňuje upřesnit prováděcím předpisem omezení rozsahu hlášení změn, včetně toho, jakým způsobem se bude toto hlášení změn dokládat. Ustanovení má dát fyzické osobě právní jistotu zakotvením přesného výčtu hlášení změn, formy a způsobu dokládání (včetně snížení nákladů pro fyzickou osobu na pořizování úředně ověřených kopií písemností).

K bodu 142 až 146
V návrhu se doplňuje další požadavek týkající se prokázání bezúhonnosti cizince, neboť žádat o vydání osvědčení fyzické osoby může i cizinec. Cizinec se bude prokazovat předložením výpisu (nebo obdobného výpisu) z Rejstříku trestů státu, jehož je státním příslušníkem, popřípadě jiného státu, pokud tam cizinec pobýval déle než šest měsíců. Úřad není oprávněn jej v rámci mezinárodní spolupráce vyžadovat sám, jako je   k tomu oprávněn 
u občanů České republiky. 
Nově musí účastník řízení k žádosti přikládat prohlášení o zproštění mlčenlivosti ke správci daně nebo jiné osoby zúčastněné na správě daní, neboť z návrhu daňového řádu vyplývá, že Úřad nebude mít k informacím týkajících se daní samostatný přístup. 
Dále se, jako odezva na zkrácení bezpečnostního řízení, zkracuje i doba pro podání žádosti o vydání osvědčení fyzické osoby, má-li mít fyzická osoba přístup k utajované informaci i bezprostředně po uplynutí doby platnosti jejího dosavadního osvědčení fyzické osoby.  

K bodu 147
K dodržení zásady nutnosti přístupu k utajované informaci se rovněž stanoví, že zdůvodnění přístupu k utajované informaci musí trvat po celou dobu bezpečnostního řízení. Pominutí těchto důvodů může vést k zastavení tohoto řízení, nedojde-li na vyžádání Úřadu k novému zdůvodnění. Uvedený návrh sleduje snížení administrativní náročnosti jak u Úřadu, tak u odpovědné osoby, která toto zdůvodnění potvrdila. Uvedené ustanovení povede ke snížení počtu prováděných bezpečnostních řízení.

K bodu 148 až 158
Nově se návrhem upravuje dotazník žadatele o vydání osvědčení fyzické osoby. Z dotazníku fyzické osoby se vypouští položky, které obsahují informace, jež může Úřad získat vlastní činností, pokud budou nutné pro zjištění úplného stavu věci. Jedná se o uvádění údajů o občanském průkazu žadatele a datu jeho vydání (pouze u cizince se nadále budou požadovat údaje o dokladu totožnosti), dále se vypouští položka týkající se základní nebo náhradní vojenské služby, podnikatelské činnosti, členství v orgánech právnických osob, zdravotních pojišťoven, nezletilých dětí.  
U dalších položek se některé údaje vypouští a další zpřesňují - žadatel již nebude muset uvádět všechny adresy míst, kde se zdržoval v posledních deseti letech, ale jen ty pobyty, kde se zdržoval déle než 90 dní; rovněž tak u pobytů v zahraničí se bude uvádět jen pobyt delší 90 dnů oproti dosavadním 30 dnům; žadatel již nebude uvádět ani všechny názvy škol a jejich místa, ale jen nejvyšší ukončené vzdělání. 
Rovněž se upravuje, co se pokládá za nepřetržitý pobyt, jestliže dojde k jeho krátkodobému přerušení.

K bodu  159 až 164
Uvedené návrhy změn sledují snížení administrativní náročnosti a měly by vést            i k větší právní jistotě žadatelů o vydání osvědčení podnikatele. Napravuje se  nedostatek současné právní úpravy, podle níž nemusí písemné zdůvodnění nutnosti přístupu podnikatele k utajované informaci s uvedením stupně utajení, obsahovat konkrétní zdůvodnění. Úřad k ujednocení tohoto zdůvodnění stanoví jeho rozsah v prováděcím právním předpisu. 
Nově musí účastník řízení k žádosti přikládat prohlášení o zproštění mlčenlivosti ke správci daně nebo jiné osoby zúčastněné na správě daní, neboť z návrhu daňového řádu vyplývá, že Úřad nebude mít k informacím týkajících se daní samostatný přístup. 
Dále se zmocňuje Úřad stanovit, jakým způsobem bude žadatel o vydání osvědčení podnikatele dokládat písemnosti nutné k ověření údajů uvedených v dotazníku týkajících se ověření splnění podmínek k přístupu k utajované informaci. Návrh reaguje i na umožnění přístupu podnikatele k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené na základě vlastního prohlášení, a v souladu se záměrem zkrátit dobu bezpečnostního řízení se zkracuje i doba pro podání žádosti, má-li mít podnikatel přístup k utajované informaci i bezprostředně po uplynutí doby platnosti dosavadního osvědčení podnikatele.

K bodu 165 až 173
Nově se návrhem tohoto ustanovení upravuje dotazník žadatele o vydání osvědčení podnikatele, ve kterém se zrušují některé dosavadní položky, které již nemusí žadatel uvádět, protože se jedná o informace, které může Úřad získat vlastní činností pokud budou nutné pro zjištění úplného stavu věci.
Jedná o údaje týkající se daňového poradce podnikatele. Dále se jeví jako nadbytečné uvádět osobní údaje a státní příslušnost cizinců, pokud jsou v pracovněprávním, členském či obdobném vztahu k podnikateli, výše čistého obchodního majetku podnikatele.
U dalších položek se některé údaje vypouští a další zpřesňují; žadatel již nebude muset uvádět neplatné bankovní účty, údaje o zahraničních obchodních partnerech z členských států Evropské unie, s nimiž nemá uskutečněné obchody přesahující 20% ročního obratu za posledních pět let.  A dále se pro přesnou identifikaci fyzických osob doplňují údaje o jejich rodném čísle.

K bodu 174 a 175
Napravuje se nedostatek stávající právní úpravy § 98, která po podnikateli požaduje, aby aktualizoval vlastní bezpečnostní dokumentaci, ale již mu neukládá, že ji také musí mít 
u sebe uloženou, aby podle ní také při ochraně utajovaných informací postupoval. Podnikateli postačuje, aby ji podle § 96 odst. 2 písmeno b) zákona zaslal spolu s žádostí o osvědčení podnikatele Úřadu. Dále se napravuje nežádoucí stav, kdy stávající právní úprava opomíjí, že u podnikatele mohou být zaměstnány i fyzické osoby, které mohou mít přístup k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené na základě oznámení nebo dokladu.

K bodu 176 až 180
Návrh napravuje nedostatek, podle něhož nemusí žádost s přiloženým písemným zdůvodněním výkonu citlivé činnosti, potvrzeným odpovědnou osobou, obsahovat její konkrétní důvodnost. Úřad k ujednocení tohoto zdůvodnění stanoví jeho rozsah v prováděcím právním předpisu. Dále se sníží zátěž žadatele o doklad, neboť se omezí nutnost dokládat skutečnosti uvedené v dotazníku originály písemností nebo jejich ověřené kopie, Úřad jejich rozsah a formu stanoví prováděcím právním předpisem. 
Nově musí účastník řízení k žádosti přikládat prohlášení o zproštění mlčenlivosti ke správci daně nebo jiné osoby zúčastněné na správě daní, neboť z návrhu daňového řádu vyplývá, že Úřad nebude mít k informacím týkajících se daní samostatný přístup. 
K dodržení zásady nutnosti vydání dokladu se rovněž stanoví, že zdůvodnění musí trvat po celou dobu bezpečnostního řízení. Pominutí důvodů může být důvodem pro zastavení tohoto řízení, nedojde-li na vyžádání Úřadu k jejímu novému zdůvodnění. Uvedený návrh sleduje snížení administrativní náročnosti jak u Úřadu, tak u odpovědné osoby, která toto zdůvodnění potvrdila. Uvedené ustanovení povede ke snížení počtu prováděných bezpečnostních řízení.

K bodu 181
Dosavadní položky dotazníku k žádosti o doklad uvedené v § 100 jsou, vzhledem k doplnění negativních okolností, s výjimkou údajů vyžadovaných k manželu (manželce)   
a osobám starších 18 let žijících s fyzickou osobou v domácnosti, obsahově shodné s dotazníkem fyzické osoby;  je proto nadbytečné jej stanovovat samostatně. Dochází tak ke snížení administrativní zátěže a zjednodušení následného legislativního textu prováděcího právního předpisu.

K bodu 182
Novelizační bod napravuje nedostatek stávající právní úpravy, podle níž je možné přerušit nebo zastavit řízení o zrušení platnosti vydaného osvědčení fyzické osoby, osvědčení podnikatele nebo dokladu, přestože k tomu nejsou dány věcné důvody a je zapotřebí toto řízení ukončit meritorním rozhodnutím o tom, zda držitel takovéto veřejné listiny i nadále splňuje podmínky pro její vydání. Přerušení řízení, popřípadě zastavení řízení totiž nevede k požadovanému stavu, pokud jsou skutečně dány důvody zrušení platnosti těchto veřejných listin a je zapotřebí zamezit držiteli dosud platné veřejné listiny k přístupu k utajované informaci nebo k výkonu citlivé činnosti. Zastavit řízení bude možné, když odpadne důvod nebo předmět řízení nebo pokud účastník řízení zemřel, byl prohlášen za mrtvého, byl zrušen nebo zanikl.

K bodu 183 a 184
Ke zjištění skutečného stavu věci si praxe vyžaduje k ověření splnění podmínek pro vydání osvědčení fyzické osoby, osvědčení podnikatele nebo dokladu v rámci bezpečnostního řízení vyžádat od účastníka řízení případné další doplňující údaje. Jde o údaje, které nejsou uvedeny v bezpečnostním dotazníku, ale mohou mít vliv na splnění podmínek přístupu k utajované informaci nebo k výkonu citlivé činnosti (např. bezúhonnost, osobnostní způsobilost, po navrhované novelizaci i podnikání, členství v orgánech společností). Takové informace by tak na základě žádosti Úřadu musela zjišťovat zpravodajská služba nebo Policie České republiky, což by znamenalo prodloužení bezpečnostního řízení a zvýšení jeho finančních nákladů. Stávající právní úprava § 103 odst. 2 zákona to při čistě formálním výkladu  neumožňuje a tento nedostatek se tímto návrhem napravuje. 
Současně se Úřad novelou zmocní stanovit omezení rozsahu hlášení změn prováděcím právním předpisem, včetně způsobu jejich doložení, v němž eliminuje dosud nadbytečně hlášené údaje a tím administrativní zátěž účastníka řízení.

K bodu 185
Návrh ustanovení povede ke snížení administrativní náročnosti bezpečnostního řízení a umožní svědkovi, aby svoji výpověď podal jako vyjádření formou písemného čestného prohlášení a nemusel vypovídat přímo na Úřadu. Tímto dojde rovněž ke snížení nákladů souvisejících s hrazením prokázaných hotových výdajů podle zákona upravujícího cestovní náhrady a ušlého výdělku.

K bodu 186
Tento novelizační bod zjednodušuje úkony v řízení v návaznosti na úpravu dotazníku fyzické osoby a § 103 odst. 2 zákona, které povedou k urychlení bezpečnostního řízení 
a zejména ke snížení administrativní zátěže. Úřad provádí hodnocení pravdivosti údajů uvedených účastníkem řízení v žádosti v rámci hodnocení existence bezpečnostních rizik. V rámci bezpečnostního řízení však komplexně hodnotí všechny stanovené podmínky pro vydání osvědčení, z tohoto důvodu si vyžádá příslušné informace, na základě kterých rozhodne, zda vydá příslušné osvědčení fyzické osoby nebo jiné rozhodnutí. 

K bodu 187
V návaznosti na zrušení bezpečnostního řízení podnikatele, který bude mít přístup k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené na základě vlastního prohlášení, se upravuje ustanovení, které stanoví úkony v řízení o vydání osvědčení podnikatele pro stupeň utajení Důvěrné, Tajné a Přísně tajné; zaměstnancům Úřadu se mimo jiné umožňuje vstupovat do objektů, zařízení, provozů nebo jiných prostor a na pozemky podnikatele a vyžadovat předložení potřebných údajů podnikatelem za účelem ověření podmínek pro vydání osvědčení podnikatele. Tímto dojde ke snížení administrativní zátěže účastníka řízení, finančních nákladů bezpečnostního řízení i ke zkrácení doby jeho provedení. 

K bodu 188 a 189
V těchto novelizačních bodech se, s ohledem na aplikační praxi, zpřesňuje legislativní text. Stanoví se tak, že důvodem pro přerušení řízení bude každé jiné řízení, které řeší otázku významnou pro vydání rozhodnutí podle tohoto zákona, tedy i řízení vedené v rámci Úřadu. 
Dále se k výzvě k odstranění nedostatků v žádosti doplňuje další důvod pro přerušení řízení, kterým bude předvolání žadatele k pohovoru. 

K bodu 190 a 191
Navrhovaný odstavec stanoví nový začátek počítání běhu lhůty pro přerušení bezpečnostního řízení, kterým bude den, kdy bylo rozhodnutí o přerušení předáno k poštovní přepravě držiteli poštovní licence nebo dnem osobního předání, a nově se stanoví, že pokračovat v řízení lze i tehdy, pokud nebyly odstraněny překážky v řízení, ale je zapotřebí v řízení dále pokračovat. 
Navrhovaná úprava je velmi významná z hlediska dodržení zkrácených časových lhůt pro provedení bezpečnostního řízení, jak jsou navrhovány ve změně § 117 zákona. Současný stav způsobuje, že k oficiálnímu přerušení řízení dochází až s výrazným časovým odstupem, ke dni doručení rozhodnutí o přerušení účastníkovi řízení, o čemž je v některých případech Úřad informován až s několikatýdenním zpožděním, a proto, vzhledem k nemožnosti činit úkony řízení v přerušeném řízení, není zcela zřejmé, do kterého data je Úřad oprávněn provádět úkony bezpečnostního řízení, aniž by sám porušoval zákon nebo prodlužoval dobu trvání bezpečnostního řízení.

K bodu 192 a 193
Novelizační body doplňují do obligatorních důvodů pro zastavení řízení vedle zániku podnikatele také jeho zrušení, které zániku předchází. Novým důvodem pro zastavení řízení je skutečnost, že v řízení o zrušení platnosti osvědčení fyzické osoby, osvědčení podnikatele nebo dokladu odpadl vedle jeho důvodu (bylo ověřeno, že splňuje podmínky) i jeho předmět (platnost veřejné listiny zanikla). 

K bodu 194
Nově se stanoví fakultativní důvod zastavení řízení, pokud odpovědná osoba oznámila Úřadu, že pominuly skutečnosti, pro které byla žádost fyzické osoby odůvodněna, a proto není potřebné v řízení dále pokračovat. Pokud fyzická osoba prokáže, že důvod nadále trvá, např. proto, že změnila odpovědnou osobu, u níž je rovněž nezbytný přístup k utajované informaci nebo výkon citlivé činnosti, bude Úřad v bezpečnostním řízení dále pokračovat.

K bodu 195
V návrhu se dosavadní pojem „ozbrojený sbor“ nahrazuje v současnosti po právu používaným pojmem „bezpečnostní sbor“.

K bodu 196 až 201
Novelizační body zkracují naprostou většinu lhůt stanovených pro skončení jednotlivých řízení, a to o jeden až o tři měsíce, podle složitosti prováděných úkonů; současně se stanoví, že pokud se musí k objasnění skutečného stavu věci provést úkony v řízení pro vyšší stupeň, a je k tomu dán i souhlas účastníka řízení, nemusí se řízení skončit ve lhůtě stanovené pro stupeň, pro něž účastník řízení žádá o vydání veřejné listiny, ale pro provedení řízení se počítá lhůta stanovená pro ten stupeň, pro který byl souhlas účastníkem řízení učiněn. Také běh této lhůty se počítá ode dne podání žádosti o vydání veřejné listiny.

K bodu 202 a 203
Novelizační body omezují opakování prodlužování bezpečnostního řízení; stanoví se, že ředitel Úřadu tak může učinit jen dvakrát, a stejně tak se stanoví, že jednorázové prodloužení lhůty nesmí přesahovat dobu stanovenou pro konkrétní bezpečnostní řízení.

K bodu 204
Do ustanovení týkajícího se doručování se doplňuje možnost doručovat příslušníkům 
a zaměstnancům ozbrojených sil a bezpečnostních sborů i cestou jejich bezpečnostního ředitele. Jde zejména o doručování na zahraniční mise. V zájmu ochrany práv účastníků řízení se specifikuje, který držitel poštovní licence nebo zvláštní licence může doručovat písemnosti podle tohoto zákona. Dále se stanoví způsob doručování v případě, že si účastník zvolil za sebe zástupce a to tak, že písemnosti se doručují přednostně zástupci, účastníkovi řízení na vědomí jen tehdy, pokud se jedná o jeho osobní úkony s tím, že na běh lhůt nemá toto doručení účinek. 

K bodu 205
Pro účely doručování se dále stanoví, že se zřizuje úřední deska Úřadu, na níž se budou formou veřejné vyhlášky vyvěšovat rozhodnutí týkající se osob neznámého pobytu nebo sídla  s tím, že k této úřední desce musí být umožněn dálkový a nepřetržitý přístup. Zřízení úřední desky má odstranit současné problémy s aplikací institutu náhradního doručení.

K bodu 206
Novelizační bod napravuje nedostatek současné právní úpravy, která ukládá Úřadu oznamovat odpovědné osobě až nabytí právní moci rozhodnutí, přitom rozhodnutí je vykonatelné i tehdy, jestliže bylo rozhodnutí doručeno účastníku řízení a rozklad proti němu nemá odkladný účinek, a odpovědná osoba musí neprodleně činit opatření k zamezení přístupu fyzické osoby k utajované informaci nebo výkonu citlivé činnosti.

K bodu 207
V navrženém ustanovení se upravuje doba, která musí uplynout, aby byl vyřazen bezpečnostní svazek, a to z dvaceti na patnáct let od data posledního pravomocného rozhodnutí, neboť aplikační praxe prokazuje, že tato doba postačuje k odhalení možných reziduí bezpečnostních rizik.

K bodu 208
Návrh stanoví, že zaměstnanci státu, zařazeni na Úřadu jsou povinni zachovávat mlčenlivost o údajích uvedených v bezpečnostním svazku i po skončení pracovněprávního vztahu; této mlčenlivosti mohou být zbaveni na žádost orgánů činných v trestním řízení ředitelem Úřadu.

K bodu 209
V souladu s výše uvedeným usnesením vlády se ustupuje od neúměrně přísného požadavku na členy rozkladové komise ředitele Úřadu být držitelem osvědčení pro stupeň utajení Přísně tajné, bude postačovat, aby člen této komise splňoval požadavek být držitelem platného osvědčení fyzické osoby – Důvěrné nebo vyšší.

K bodu 210 a 211
Novelizační body obsahují legislativně technické úpravy. V souvislosti s navrhovanými  změnami se upravují příslušné odkazy a text zmocňovacího ustanovení k vydání prováděcího právního předpisu.

K bodu 212 až 214
Uvedené novelizační body zpřesňují úkoly Úřadu. Novelizační body reagují na navržené změny, tedy na to, že ke kurýrní přepravě utajované informace stupně utajení Vyhrazené v rámci mezinárodního styku není zapotřebí kurýrní list, že dochází ke změně v oblasti kompromitujícího vyzařování a změně ve schvalování projektu bezpečnosti komunikačního systému.

K bodu 215 a 216
Do oprávnění Úřadu se doplňují další oprávnění vyplývající z jednotlivých novelizačních bodů. Vyplývají jednak z provedené novelizace § 45, která zavedla nové pojmy a povinnosti v oblasti kryptografické ochrany.
Dále se, v souladu se stanoviskem Nejvyššího státního zastupitelství týkajícího se pořizování výpisů a kopií při nahlížení do trestních spisů, doplňuje, že součástí oprávnění nahlížení do trestních spisů, je i možnost pořizování výpisů a kopií jednotlivých částí, které Úřad potřebuje pro zjištění úplného stavu věci.

K bodu 217
V souvislosti s novou povinností právnické osoby a podnikající fyzické osoby, které mají přístup k utajované informaci, a orgánu státu oznamovat veřejnou zakázku, pokud je použita výjimka ze zákona o veřejných zakázkách, uzavírání koncesní smlouvy mimo režim koncesního zákona nebo stanovení kvalifikačního předpokladu předložení osvědčení podnikatele v oznámení či výzvě o zahájení zadávacího nebo koncesního řízení, se stanoví Úřadu oprávnění vyjadřovat se k těmto skutečnostem a poskytovat Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže jejich přehled a vyjádření k nim. 

K bodu 218
Uvedenou úpravou se zpřehledňuje výčet údajů poskytovaných Úřadem. Navržené ustanovení rovněž doplňuje rozsah informací, které Úřad jedenkrát měsíčně poskytuje zpravodajským službám a Ministerstvu vnitra. Jedná se zejména o podnikatele, kteří mají přístup k utajovaným informacím (nově podnikatelé s prohlášením podnikatele). Zpravodajské služby potřebují tato data s ohledem na povinnost zabezpečovat informace 
o skutečnostech ohrožující utajované informace, plynoucí jim ze zákona č. 153/1994 Sb., 
o zpravodajských službách, a rovněž plnit povinnosti na úseku ochrany utajovaných informací, které plynou ze zákona.

K bodu 219 a 220
Pro efektivní realizaci oprávnění zpravodajské služby a Ministerstva vnitra provádět opatření k evidenční ochraně osobních údajů fyzické osoby je zapotřebí zakotvit v zákoně korespondující povinnost příslušných orgánů státní správy poskytnout k tomu zpravodajské službě a Ministerstvu vnitra potřebnou součinnost.

K bodu 221
Návrh upravuje okruh kontrolovaných osob při státním dozoru. Současná právní úprava nelogicky vylučuje ze státního dozoru v oblasti ochrany utajovaných informací právnické osoby, u kterých se může vyskytovat utajovaná informace. Přestože právnické osobě, jež má přístup k utajované informaci, zákon stanoví povinnosti při ochraně této informace (§ 69 zákona) a také se právnická osoba může dopustit správního deliktu (§ 153 zákona), pokud poruší určité povinnosti při ochraně utajované informace, tak dosud nepodléhá státnímu dozoru.

K bodu  222 až 231
V souvislosti s nově stanovenými nebo upřesněnými povinnostmi se do příslušných ustanovení správních deliktů upravuje text stávajících ustanovení a se doplňují nové skutkové podstaty správních deliktů, přičemž výše sankcí je odvozena od srovnatelných správních deliktů. 

K bodu 232
Vzhledem k nově zavedenému přístupu podnikatele k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené na základě vlastního prohlášení se nově stanoví i skutkové podstaty správního deliktu. Rovněž se stanoví nové skutkové podstaty správního deliktu pro případ, že si podnikatel zajistí přístup k utajované informaci, aniž by pro to splňoval základní podmínky. Pokuty za uvedené správní delikty jsou přiměřeně odvozeny od důležitosti porušení uvedených povinností a možnosti způsobení újmy. Dále se nově upravuje správní delikt podnikatele (bez přístupu k utajovaným informacím), který umožní výkon citlivé činnosti fyzické osobě, která není držitelem platného dokladu nebo osvědčení fyzické osoby.

K bodu 233 
V tomto navrhovaném ustanovení se prodlužují objektivní lhůty k projednání přestupků a správních deliktů, a to s ohledem na závažné následky porušení právních předpisů v oblasti ochrany utajovaných informací. 

K bodu 234
Novelizační bod legislativně technicky upravuje zmocňovací ustanovení v návaznosti na výše upravená ustanovení.

K bodu 235
V návrhu ustanovení  se doplňuje, v souladu s požadavkem urychlení bezpečnostního řízení, možnost činit veškeré úkony vůči Úřadu i elektronickou formou. To se nebude vztahovat na ty úkony, které musí účastník řízení učinit osobně, např. dostavit se k pohovoru a tam osobně vypovídat.

Článek II
V souvislosti s nově upravovaným přístupem podnikatele k utajované informaci stupně utajení Vyhrazené se v přechodných ustanoveních na tuto skutečnost reaguje a ze zákona se tak všechny druhy řízení týkající se žádosti o vydání osvědčení podnikatele pro stupeň utajení Vyhrazené zastavují a současně se stanoví, že po dobu tří měsíců od nabytí účinnosti zákona dosavadní osvědčení pro tento stupeň utajení dokládá splnění podmínek pro přístup k této utajované informaci, aby mohli tito podnikatelé buďto vydat vlastní prohlášení podnikatele, nebo přístup k této utajované informaci ukončit. V uvedeném článku se dále, s ohledem na změnu lhůt v předloženém návrhu, jeví jako nezbytnost řešit problematiku zahájených bezpečnostních řízení, řízení o opravných prostředcích, řízení o přestupku nebo správním deliktu.

Článek III
Vzhledem k většímu množství novel uvedeného zákona od nabytí jeho účinnosti v roce 2006 se pro přehlednost právní úpravy zmocňuje předseda vlády k vyhlášení úplného znění zákona.

část DRUHÁ

Vzhledem k vysokým nákladům státu vynaložených na provedení bezpečnostního řízení u podnikatele, který žádá o přístup k utajovaným informacím za účelem dosažení zisku, tedy z jeho vůle, se zavádí podle formy přístupu k utajované informaci správní poplatek za žádost o vydání osvědčení podnikatele. Tímto opatřením se jednak sníží náklady státu 
a dosáhne i menšího počtu žádostí o vydání osvědčení podnikatele, zejména u těch podnikatelů, kteří využívají vydané osvědčení podnikatele pouze k prezentaci vlastní firmy, bez toho, že by měli faktický přístup k utajované informaci.
V případě, kdy bude podána opakovaná žádost z důvodu zachování přístupu k utajované informaci, nebude již tato zpoplatňována.

část TŘETÍ

Navržený termín nabytí účinnosti dává dostatečný časový prostor k projednání návrhu zákona v Parlamentu České republiky.

V Praze dne 19. listopadu 2008

předseda vlády